פירות האמונה
א. כשם שנאמר בשבת בראשית שַׁבָּת לַה" – כך נאמר בשביעית שַׁבָּת לַה" פירש רש"י: "שַׁבָּת לַה" – לשם ה"", וצריך עיון בכוונתו. ב. השמיטה
מאגר שיעורים במגוון סוגיות הלכתיות בנושאים אקטואליים ובירורי מנהגים, הנוגעים לחיי המעשה, מתוך חוברת של דפי מקורות – מפסוקי התורה, דברי חז"ל וסוגיות הגמרא, דרך דברי רבותינו הראשונים והאחרונים, עד לפסיקת ההלכה למעשה בדורינו.
כל שיעור מורכב מדפי מקורות של סוגיא, המצולמים בצורתם, הניתנים להורדה במהדורה מקוונת (בפורמט PDF).
למעוניינים במסירת שיעור ניתן להוריד גם דפי הכנה (בפורמט WORD) למסירת השיעור, המגישים לפני מגיד השיעור תקציר של נושאי הלימוד.
ניתן לקבל חוברות לימוד לצורך מסירת שיעורים קבועים. להזמנות נא ליצור קשר במייל עולמות.
א. כשם שנאמר בשבת בראשית שַׁבָּת לַה" – כך נאמר בשביעית שַׁבָּת לַה" פירש רש"י: "שַׁבָּת לַה" – לשם ה"", וצריך עיון בכוונתו. ב. השמיטה
א. השביעי – חביב בימים, בחודשים, בשנים ובשמיטין חז"ל מצביעים על חביבותם של כל ה"שביעין", דהיינו כל הדברים הקשורים למספר שבע. ויש לבאר את עומק הענין, ומשמעותו המעשית לעבודת
א. כללי השימוש בפירות שביעית – פתיחה ב. הפסד פירות שביעית – מקור הדין מהפסוק "וְהָיְתָה שַׁבַּת הָאָרֶץ לָכֶם לְאָכְלָה" נלמד בסוגיית הגמרא איסור הפסד פירות שביעית,
א. קדושת שביעית בפירות – מקור הדין מהפסוק "וְהָיְתָה שַׁבַּת הָאָרֶץ לָכֶם לְאָכְלָה" נלמד איסור סחורה והפסד פירות שביעית. לכאורה משמעות הדבר, כי יש קדושה בפירות שביעית, וכפי שנאמר
איסור ספיחים א. איסור ספיחים – מהתורה או מדרבנן משמעות ציווי התורה "אֵת סְפִיחַ קְצִירְךָ לֹא תִקְצוֹר" היא, כי פירות שגדלו מעצמם בשביעית, אסורים. וזו לכאורה
א. תקנת אוצר בית דין – מקורה בדברי התוספתא מבוארת התקנה לשמור על פירות שביעית על ידי שלוחי בית דין. ויש לבאר כיצד תקנה זו עולה בקנה
היתר מכירה א. "היתר מכירה" – הקדמה יישומו של "היתר מכירה" בשמיטה, שנוי במחלוקת גדולה בין הפוסקים, מאז השמיטה בשנת תרמ"ט ועד היום. תקצר היריעה
שביתת הארץ מצות שביתת הארץ – לשבות ממלאכה בארץ, או שהקרקע תשבות בשביעית בשמירת השמיטה נאמרו: מצות עשה – "וְשָׁבְתָה הָאָרֶץ שַׁבָּת לַה""" ומצות לא תעשה – "שָׂדְךָ לֹא
שביעית בזמן הזה בסוגיית הש"ס ובדברי רבותינו הראשונים, נדונה השאלה האם החיוב בדיני שביעית בזמן הזה הוא מהתורה, מדרבנן, או ממידת חסידות בלבד – התלויה בסוגיות דלקמן. א.
רב או ש"ץ ששכח לסופר ספירת העומר הפוסקים האחרונים דנו בשאלה, מה יעשו רב או שליח ציבור ששכחו לספור ספירת העומר. האם יש להם עצה
ערב פסח שחל בשבת בערב פסח אסור לאכול אחר חצות היום חמץ או מצה. בשל כך יש לדון כאשר ערב פסח שחל בשבת, מתי
פורים משולש א. זמן קריאת המגילה בפורים שחל בשבת במשנה ובסוגיית הגמרא במסכת מגילה נתבארו דיני פורים שחל בשבת, וטעם הקדמת קריאת המגילה לערב שבת.
קריאת מגילה וברכותיה לנמצאים בבית א. שמיעת מגילה בטלפון או בשידור חי ובזום [zoom] בימים כתיקונם, קריאת מגילה מתקיימת ברוב עם, בבית כנסת. בלילה –
צובע א. הצובע – אחת מל"ט מלאכות שבת – הצובע במשנה במסכת שבת נמנו ל"ט המלאכות שנאסר לעשותן בשבת. ובהן: הגוזז את הצמר, המלבנו, והמנפצו
כבוד הבריות א. גדול כבוד הבריות שדוחה את לא תעשה שבתורה בסוגיית הגמרא במסכת ברכות נדון בהרחבה אימתי נאמר הכלל שכבוד הבריות דוחה איסורים, ובדברי
א. חיוב הנשים בהדלקת נר חנוכה – "אף הן היו באותו הנס" במסכת שבת אמר רבי יהושע בן לוי: "נשים חייבות בנר חנוכה שאף הן
עשיית מלאכה בשעת ברכה א. האיסור לעשות מלאכה בשעת קריאת שמע וברכותיה במסכת ברכות מבואר האיסור לקרוא קריאת שמע בעודו עסוק במלאכתו. רבותינו הראשונים חלקו
פסוקי דזמרה א. פסוקי דזמרה – המקורות לאמירתם המקורות בש"ס לחובת אמירת פרקי זמרה קודם תפילת העמידה. בפשטות הדברים, פרקים אלו נקראו בשם "פסוקי דזמרה"
נר הבדלה – במוצאי שבת ויום הכיפורים א. נר הבדלה במוצאי שבת ויום הכיפורים – מקור הדין בהבדלה במוצאי שבת מברכים ברכת "בורא מאורי האש".
ברכת החודש א. קידוש החודש – על ידי בית דין מנהג מקובל בכל תפוצות ישראל "לברך" או "להכריז" על ראש החודש הבא עלינו לטובה, בשבת
אכילת מרור א. מצות אכילת מרור – סוגיית הגמרא ושיטות האשונים הציווי בתורה לאכול מרור נאמר בפרשת בא: "וְאָכְלוּ אֶת הַבָּשָׂר בַּלַּיְלָה הַזֶּה צְלִי אֵשׁ
א. חזקה במצוות – מקור הדין הפוסקים דנו במגוון שאלות בנדון מי שהחזיק לקיים מצוה במשך זמן – האם ניתן לערער על חזקתו, ולמסור את
א. ריבוי בשיעורים – סוגיית הגמרא והראשונים בסוגיית הגמרא במסכת חולין נתבאר האם מותר לאדם בריא ליהנות בשבת ממלאכה אסורה שנעשתה בהיתר לחולה [שיש
א. תמים תהיה עם ה" אלקיך – מצות עשה מחלוקת הרמב"ם והרמב"ן האם בפסוק "תמים תהיה עם ה" אלוקיך" נצטווינו במצות עשה. • ביאור שיטת
א. ואהבת לרעך כמוך – ביאור המצוה בפרשת קדושים נצטווינו במצות "ואהבת לרעך כמוך". פירושים שונים נאמרו לציווי זה. ב. ואהבת לרעך כמוך – "כלל
א. חובת הזהירות מלנדור נדרים בתורה נאמרה פרשת נדרים, ויחד עם זאת אמר החכם מכל אדם "טוֹב אֲשֶׁר לֹא תִדֹּר מִשֶּׁתִּדּוֹר וְלֹא תְשַׁלֵּם", ולהלכה נפסק
קדושת בתי כנסיות ובתי מדרשות איסור דיבור אכילה ושינה א. חובת השמירה על קדושת בית כנסת – סוגיית הגמרא ודברי הפוסקים בסוגיית הגמרא
מורא מקדש ובית הכנסת בית הכנסת כמקדש מעט קדושת בית הכנסת – "מקדש מעט" מהתורה או קדושה מדרבנן חז"ל קראו לבית הכנסת "מקדש מעט"
א. אמירת דברי חז"ל כ"תחליף" לקדיש, קדושה וברכו רבותינו הראשונים הציעו אפשרות למי שאינו מתפלל בבית הכנסת, לומר ברייתות ודברי חז"ל, כ"תחליף" לאמירת קדיש, קדושה
א. חיוב הדלקת נרות יום טוב – המנהגים השונים בזמן ההדלקה המקור לחיוב הדלקת נר ביום טוב, והמנהגים השונים מהו הזמן הראוי להדלקת נר יום
לא תחנם (ב)* מכירת והשכרת קרקע לנכרי בארץ ישראל א. איסור מכירת קרקע לנכרי בארץ ישראל – מקור הדין בתורה הוזכר האיסור למכור קרקע לנכרי
בעקבות התפרצות נגיף ה"קורונה" (COVID 19), ולאחר שרשויות הבריאות ברחבי העולם הורו לבודד את נשאי הנגיף, יש לברר האם חולה במחלה מדבקת [כדוגמת ה"קורונה"] שהדביק
המקום הראוי לצירוף למנין צירוף למנין לשוהים בבידוד א. דיני המקום הראוי לצירוף למנין – סוגיית הגמרא ודברי הראשונים בסוגיית הגמרא במסכת פסחים מבואר הצורך
א. תחילתו בפשיעה וסופו באונס בשומרים – סוגיות הגמרא בשתי סוגיות במסכת בבא מציעא הובאה מחלוקת, מה דינו של שומר שפשע בשמירתו אך לבסוף החפץ
א. בסוגיות הש"ס נאמר הכלל "אין בנין וסתירה בכלים", וחלקו הראשונים: יש שנקטו כי אין בנין וסתירה בכלים לעולם. אחרים חייבו בבנין גמור או בבנין שיש בו חיזוק ואומנות. ויש שחייבו בבנין
א. מצוה הבאה לידך אל תחמיצנה – מקור הדין דברי המכילתא ללמוד מהפסוק "וּשְׁמַרְתֶּם אֶת הַמַּצּוֹת" ש"אין מחמיצין את המצוה". • בש"ס נזכר דין "אין
א. איסור גידול בלורית הראש ותספורת "קומי" – המקורות בדברי חז"ל איסור גידול בלורית הראש ותספורת "קומי", משום "דרכי האמורי", בדברי חז"ל. ב. איסור גידול
א. חיוב קטן בנר חנוכה – סוגיות הגמרא ודברי רבותינו הראשונים בסוגיית הגמרא במסכת שבת מבואר כי קטן שהדליק נר חנוכה "לא עשה ולא כלום",
א. מי שהועבר מתפקידו האם חוזר לשררתו – המקורות בסוגיות התלמוד בסוגיות התלמוד הבבלי והירושלמי דנו בשאלה, כאשר בעל תפקיד שהועבר משררתו מחמת סיבה מסויימת,
א. חיובי שמירה בעבדים שטרות וקרקעות – סוגיית הגמרא במשנה במסכת בבא מציעא נתבארו עניינים שונים מהם התמעטו עבדים, שטרות וקרקעות, ובכללם: הונאה, תשלומי כפל
א. תפילת ותיקין – חיוב גמור או מצוה מן המובחר במסכת ברכות נלמד מהפסוק "יראוך עם שמש" כי תפילת שחרית זמנה עם "הנץ החמה", וצ"ע
חזקה אין אדם פורע בתוך זמנו א. סוגיית הגמרא ודברי רבותינו הראשונים • החילוק בין הלוואה לשכירות ופדיון הבן בסוגיית הגמרא במסכת בבא בתרא נחלקו אמוראים
חלק א בישול בכלי ראשון • עירוי מכלי ראשון א. כלי ראשון שהורד מהאש איסור בישול בכלי ראשון – אף שאינו על האש – מבואר במשנה
א. "תעשה ולא מן העשוי" בסוכה, ציצית, מזוזה ולולב – סוגיות הש"ס ודברי הראשונים המקור לפסול "תעשה ולא מן העשוי" במזוזה • במסכת סוכה מבואר
א. מצות אכילה בערב יום כיפור – מקור הדין וטעמיו בסוגיית הגמרא במסכת ראש השנה נתבאר הלימוד "כל האוכל ושותה בתשיעי, מעלה עליו הכתוב כאילו
תפילה בקול רם ובגדרי התקיעה בשופר א. תפילה בלחש או בקול רם – סוגיות הש"ס ודברי חז"ל ורבותינו הראשונים חז"ל למדו מתפילת חנה שאסור להגביה
א. קימה בפני עושי מצוה – מקור הדין במשנה במסכת ביכורים מבואר כי בעלי האומניות היו עומדים בפני מביאי הביכורים. הטעם לכך הוסבר בסוגיות הש"ס
א. החזרת אבידת נכרי – מקור הדין במסכת בבא קמא נלמד שאין חובת השבת אבידה לנכרי. וביותר מבואר במסכת סנהדרין, כי על המחזיר אבדה לנכרי
תכנית לימוד בעיון. מיועדת למסירת שיעורים בקבוצות לימוד מתוך דפי מקורות, ודפי עזר להכנת השיעור, במגוון סוגיות הלכתיות ובירורי מנהגים. התכנית מתאימה לכל סוגי ורמות הלימוד. מעניקה אמצעים נוחים בידי הלומדים, להתענג בהנאה צרופה מטעמו המתוק של הלימוד בעיון.
תכנית לימוד בעיון. מיועדת למסירת שיעורים בקבוצות לימוד מתוך דפי מקורות, ודפי עזר להכנת השיעור, במגוון סוגיות הלכתיות ובירורי מנהגים. התכנית מתאימה לכל סוגי ורמות הלימוד. מעניקה אמצעים נוחים בידי הלומדים, להתענג בהנאה צרופה מטעמו המתוק של הלימוד בעיון.