אנכי ה' אלקיך
א. לדעת רוב הראשונים בדיבור 'אָנֹכִי ה' אֱלֹקֶיךָ אֲשֶׁר הוֹצֵאתִיךָ מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם מִבֵּית עֲבָדִים', נצטווינו במצות עשה. ג. ויש לעיין מהו גדר חיוב מצות האמונה
מאגר שיעורים במגוון סוגיות הלכתיות בנושאים אקטואליים ובירורי מנהגים, הנוגעים לחיי המעשה, מתוך חוברת של דפי מקורות – מפסוקי התורה, דברי חז"ל וסוגיות הגמרא, דרך דברי רבותינו הראשונים והאחרונים, עד לפסיקת ההלכה למעשה בדורינו.
כל שיעור מורכב מדפי מקורות של סוגיא, המצולמים בצורתם, הניתנים להורדה במהדורה מקוונת (בפורמט PDF).
למעוניינים במסירת שיעור ניתן להוריד גם דפי הכנה (בפורמט WORD) למסירת השיעור, המגישים לפני מגיד השיעור תקציר של נושאי הלימוד.
ניתן לקבל חוברות לימוד לצורך מסירת שיעורים קבועים. להזמנות נא ליצור קשר במייל עולמות.
א. לדעת רוב הראשונים בדיבור 'אָנֹכִי ה' אֱלֹקֶיךָ אֲשֶׁר הוֹצֵאתִיךָ מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם מִבֵּית עֲבָדִים', נצטווינו במצות עשה. ג. ויש לעיין מהו גדר חיוב מצות האמונה
א. בזמן שבית המקדש היה קיים נאמר במשנה: "אין בודקים [ליחוסי כהונה] מן המזבח ולמעלה ולא מן הסנהדרין ולמעלה", ודנו הפוסקים מה דינם של הכהנים
א. דברי הזוהר הקדוש שאין לברך אלא ברכה אחת בהנחת תפילין, ושיש להניח תפילין של יד מיושב ושל ראש מעומד, ופסקי השו"ע והרמ"א בזה. ב. הנחת תפילין
א. נאמר בתורה: 'מִדְּבַר שֶׁקֶר תִּרְחָק', וכן 'וְלֹא תְשַׁקְּרוּ אִישׁ בַּעֲמִיתוֹ'. ובדברי הנביא ירמיהו נאמר בגנות השקר: 'לִמְּדוּ לְשׁוֹנָם דַּבֶּר שֶׁקֶר הַעֲוֵה נִלְאוּ'. ודוד המלך
א. בשו"ע נפסק: "מי שיש לו מיחוש בעלמא והוא מתחזק והולך כבריא, אסור לעשות לו שום רפואה בשבת, ואפילו על ידי אינו יהודי, גזירה משום
מצאנו בכמה מקומות אפשרות לקיים מצוות בתנאי: א. קריאת שמע – המתיירא פן יעבור זמן קריאת שמע, יקרא ק"ש [בלא ברכותיה] ויכוון בדרך תנאי, שאם
א. ספק הירושלמי "מהו לצאת ביין של שביעית ידי חובת ארבע כוסות", והפירושים הרבים שנאמרו בביאור הספק [ובפתרונו שיוצאים ידי חובה]. ב. דברי הגמרא "אין
א. במסכת שבת מפורש ש"אין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברך". מאידך נאמר במסכת עירובין, כי "נוח לחבר לעבור על איסור קל כדי שעם הארץ
א. אמרו חז"ל: "נשבע הקב"ה שכותל המערבי של בית המקדש אינו חרב לעולם", "לעולם שכינה אינה זזה ממנו". משמע ש'הכותל המערבי' שרואים היום הוא מכתלי
א. "תנו רבנן: איזהו מורא, לא עומד במקומו ולא יושב במקומו ולא סותר את דבריו ולא מכריעו". וצריך ביאור מהו גדר איסור "סותר את דבריו",
א. נחלקו רבי ישמעאל ורבי שמעון בר יוחאי כיצד ינהג האדם – האם מחובתו לנהוג בדרך ארץ ולעסוק בפרנסתו, או שעליו לעסוק אך ורק בלימוד התורה,
א. ידועה מחלוקתם של רש"י ורבנו תם כיצד לנהוג למעשה בסדר הנחת הפרשיות בבתי התפילין של ראש. ב. והפליאה עצומה, איך יתכן שביום מן הימים תתהווה מחלוקת
א. בשו"ע נפסק על פי סוגיית הגמרא שמותר להרוג כינים בשבת, מכיון שאינם נוצרים מפריה ורביה ככל בעלי החיים, ועל כן אין בהריגתם נטילת נשמה.
א. אמרו חז"ל כי 'שמא גרים', כלומר, שֵם האדם משפיע על מהותו ותכונותיו של האדם, וכמאמרם: "לעולם יבדוק אדם בשמות, לקרוא לבנו שם הראוי להיות
א. מבואר בדברי חז"ל כי זבולון ויששכר עשו ביניהם שותפות, ומכוחה של השותפות היו שניהם מתפרנסים ביחד, ושניהם נוטלים שכר תורה ביחד [עוד מצינו בדברי
א. כאשר מדליקים נר חנוכה באמצעות שליח – מי מברך: השליח, או המשלח [בעל הבית]. ולמעשה שאלה זו היא בכל המצוות שמקיימן בשליחות [כגון: הנחת
א. פדיון שבויים היא 'מצוה רבה', כי העכו"ם יכול לעשות בשבוי כחפצו, אם למוות אם לחרב ואם לרעב. וכל רגע שמאחֵר לפדות שבויים כשאפשר להקדים
א. המקור לברכת 'ברוך שפטרני', ומדוע אינו מברך בשם ומלכות. ב. ב' פירושים לברכת 'ברוך שפטרני', ונפקא מינה על מי מוטל לברך את הברכה. ג.
א. החיי אדם הסתפק בסדרי קדימויות קיום המצוות, מה עדיף: לקיים את המצוה בעצמו מדין "מצוה בו יותר מבשלוחו", או לקיימה בהידור משום חיוב "הידור מצוה". ב. סוגיית הגמרא בדין "מצוה
א. שתי מפלגות חתמו על הסכם לפני הבחירות, שעל פיו בתנאים מסויימים צריך אחד מנציגי המפלגות להתפטר לאחר הבחירות. כאשר הגיעו הדברים למעשה, נטען כי
א. דברי מהרי"ל בשם רבינו פרץ שאין כופלים לתת בניו לסנדק אחד, משום שהסנדק נחשב כמקטיר קטורת, והקטורת היא סגולה לעשירות, ובמסכת יומא אמרו שכהן
א. נחלקו רבותינו הראשונים במי שטעה ולא אמר יעלה ויבוא בתפילת מנחה של ראש חודש, האם צריך להתפלל ב' פעמים ערבית. ב. הכרעת הפוסקים והשו"ע
א. מחלוקת בית שמאי ובית הלל בענין שביתת כלים בשבת, וחידושו של רבה לאסור נתינת חיטים לרחיים לפני שבת והן טוחנות בשבת מדין 'אוושא מילתא'.
א. חיוב עמידה מפני ספר תורה עד שיתכסה מעיניו נלמד ק"ו מדין קימה מפני רבו, ונפקא מינה לבירור גדר חיובי העמידה בפני ספר תורה. ב.
א. סוגיית הגמרא בדין 'הלוקח לולב מחברו בשביעית, מבליע לו דמי אתרוג בלולב' – ומחלוקת הראשונים האם יש קדושת שביעית בלולב. ב. בדעת הרמב"ם צ"ע
א. ג' ספרים נפתחים בראש השנה, והבינוניים 'תלויים ועומדים' מראש השנה עד יום הכיפורים – זכו נכתבים לחיים, לא זכו נכתבים למיתה. ב. תנו רבנן:
א. חידושו של הגאון רבי אֵבלי פאסוולער זצ"ל [ראב"ד וילנא] בדין טעה ולא אמר 'המלך הקדוש' בערבית של ראש השנה, שאינו צריך לחזור ולהתפלל, כדין
א. בג' עבירות יהרג ואל יעבור, ושפיכות דמים סברא הוא שאין לרצוח אחר כדי להציל נפשו 'דמאי חזית דדמא דידך סמוק טפי'. ב. 'רודף' אחר
א. מסורת מקובלת מהגר"א לערוך גורל על ידי תנ"ך, ובמשך דורות רבים השתמשו גדולי ישראל ב'גורל הגר"א' כדי לדעת כיצד לנהוג בשאלות שעמדו בפניהם. ב.
א. בגמרא נקבע כלל בהלכות ברכות: "כל שיש בו מחמשת מיני דגן מברכים עליו בורא מיני מזונות", למעט מיני המזונות שניתנו בתבשיל כדי "לדבקו". ויש
לאורך מרוצת הדורות, דנו גדולי הפוסקים, ראשונים ואחרונים, בשאלת תוקפם של נישואין בנימוסי הגויים ["נישואין אזרחיים"] "הנוגעת לכלל ישראל שלא יתערבו ביניהם פסולי משפחה הגוררים
א. מעלת לימוד התורה בקול ובנעימה ב. ברכה על לימוד תורה בהרהור חז"ל הפליגו במעלת לימוד התורה בקול ובנעימה. ויש לעיין האם מקיים מצות תלמוד
א. בטול מקח כתוצאה ממציאת פגם בכשרות הלכה פסוקה לא חולק, שכל הקונה חפץ קונהו על דעת שיהיה שלם בלא מום • פגם בכשרות בהמה
א. האיסור לצאת מארץ ישראל מפורש בש"ס בכמה מקומות, ופירש הרשב"ם שהוא משום שמפקיע עצמו מחיוב המצוות התלויות בארץ. ב. דעת רבינו חיים כהן המובא
נטילת ידיים בדבר שטיבולו במשקה א. מצות נטילת ידיים על אכילת פת ולא ידיים על אכילת פירות הטעמים מדוע נוטלים ידיים על אכילת פת
א. אמירת אדם לגבוה כמסירתו להדיוט, לפיכך הנודר צדקה אינו יכול לחזור בו. ברם נחלקו הראשונים האם בצדקה מתחייב גם במחשבה – דהיינו כשגמר בלבו
א. "ריחא מלתא" – סוגיית הגמרא ודברי הראשונים במסכת עבודה זרה מצינו סוגיות סותרות בנדון הנאה מריח עבודה זרה [שאסורה בהנאה]. בישוב הסתירה נאמרו בדברי
א. מחלוקת הפוסקים אם נשים חייבות להתפלל תפילת מוסף. ב. תפילת מוסף היא לכאורה משום "ונשלמה פרים שפתינו" – במקום קרבנות הציבור שהיו נרכשים מתרומת
ועשית ככל אשר יורוך חובת הציות לחכמי ישראל במשעולי החיים א. ועשית ככל אשר יורוך – חובת הציות לבית דין הגדול או לכל
תכנית לימוד בעיון. מיועדת למסירת שיעורים בקבוצות לימוד מתוך דפי מקורות, ודפי עזר להכנת השיעור, במגוון סוגיות הלכתיות ובירורי מנהגים. התכנית מתאימה לכל סוגי ורמות הלימוד. מעניקה אמצעים נוחים בידי הלומדים, להתענג בהנאה צרופה מטעמו המתוק של הלימוד בעיון.
תכנית לימוד בעיון. מיועדת למסירת שיעורים בקבוצות לימוד מתוך דפי מקורות, ודפי עזר להכנת השיעור, במגוון סוגיות הלכתיות ובירורי מנהגים. התכנית מתאימה לכל סוגי ורמות הלימוד. מעניקה אמצעים נוחים בידי הלומדים, להתענג בהנאה צרופה מטעמו המתוק של הלימוד בעיון.